Malen er et levende dokument som oppdateres kontinuerlig på grunnlag av innkomne tilbakemeldinger

Tilbakemeldingsskjema for malen

Sist endret: januar 2022

[Her skriver du inn tittel]

(Info erstatter siden med FHIs forside for rapporter før publisering)

Utgitt av Tittel	Folkehelseinstituttet Område for helsetjenester [Skriv tittel] Skal være beskrivende, men ikke for lang. Avslutt med kolon og type oversikt (f.eks. Bruk av tvang og grensetting i barnevernsinstitusjoner: systematisk kartleggingsoversikt)
English title	[Skriv engelsk tittel] Skal speile norsk tittel
Ansvarlig	Camilla Stoltenberg, direktør
Forfattere	Forfatterrekkefølge skal baseres på innsats. Se råd i admin.håndbok Fornavn Etternavn, prosjektleder, Fornavn Etternavn, Fornavn Etternavn, Fornavn Etternavn,
ISBN	[ISBN nummer] Prosjektleder ber om dette fra biblioteket@fhi.no. Oppgi sitering i henvendelsen til biblioteket.
Publikasjonstype	Forskningskartlegging
Antall sider	[xx] ([xx] inklusiv vedlegg)
Oppdragsgiver	!Syntaksfeil, {
Emneord(MeSH)	[Bibliotekaren skriver inn relevante MeSH-termer]
Sitering	Etternavn fornavns initialer, forfatterne skilles med komma. F.eks. Børtnes KF, Müller AM. [Skriv inn tittel]. [Tittel oversatt til engelsk i klammeparentes] −20xx. Oslo: Folkehelseinstituttet, 20xx.

Innhold

Innhold	3

Hovedbudskap	5

Sammendrag	6

Key messages	7

Executive summary (English)	8

Forord	9

Innledning	10

Beskrivelse av problemet/tematikken	10

Hvorfor det er viktig å utføre denne kartleggingsoversikten	10

Mål og problemstilling	10

Metode	11

Beskrivelse av systematisk kartleggingsoversikt	11

Prosjektplan	12

Forskningsspørsmål	12

Inklusjonskriterier	12

Litteratursøk	13

Utvelging av litteratur	13

Uthenting av data	14

Kartlegging av kunnskapsgrunnlaget	15

Resultater	16

Resultater av litteratursøket og utvelgelse av studier	16

Beskrivelse av de inkluderte studiene	17

(Sett inn overskrift)	17

Diskusjon	18

Hovedfunn	18

Er kunnskapsgrunnlaget dekkende, pålitelig og anvendelig?	18

Styrker og svakheter ved kartleggingsoversikten	18

Overensstemmelse med andre litteraturoversikter	18

Resultatenes betydning for praksis	18

Kunnskapshull	19

Konklusjon	20

Referanser	21

Vedlegg 1: Søkestrategi	22

Vedlegg 2: Detaljer om avansert bruk av maskinlæring	23

Vedlegg 3: Relevante ekskluderte studier lest i fulltekst	25

Hovedbudskap

[Skal være én side. Bruk Cambria 11, linjeavstand Flere 1,2 (gjelder all brødtekst i hele malen). Bruk enkelt språk. Gi superkort innledning med bakgrunn. Tydeliggjør problemstillingen. Angi kort fremgangsmåten. Beskriv funnene og gi en kulepunktliste over hovedfunnene.] Vi utførte en kartleggingsoversikt (engelsk: scoping review). Det er en type kunnskapsoppsummering som kartlegger og narrativt beskriver eksisterende forskningsgrunnlag på et bestemt temaområde. [Tekst] [Tekst] [Tekst] [Avslutt med en konklusjon og ev. implikasjoner og behov for forskning.]	Tittel: [Tekst] --------------------------------- Hvem står bak denne publikasjonen? Folkehelseinstituttet, på oppdrag fra [tekst] --------------------------------- Når ble litteratursøket avsluttet? [måned, år] --------------------------------- Fagfellevurdering: [Navn, stilling, institusjon]

Sammendrag

[Skal være maks. tre sider.]

Innledning

[Tekst]

Hensikt

[Tekst]

Metode

[Tekst]

Resultater

[Tekst]

Diskusjon

[Tekst]

Konklusjon

[Tekst]

Key messages

[Key messages skal speile norsk Hovedbudskap.] [Tekst] [Tekst] [Tekst]	Title: [Text] ---------------------------------- Publisher: The Norwegian Institute of Public Health conducted the review based on a commission from [text] ---------------------------------- Updated: Last search for studies: [month, year]. ---------------------------------- Peer review: [Navn, stilling, institusjon]

Executive summary (English)

[Executive summary skal speile norsk Sammendrag.]

Introduction

[Text]

Objective

[Text]

Method

[Text]

Results

[Text]

Discussion

[Text]

Conclusion

[Text]

Forord

Område for helsetjenester, Folkehelseinstituttet (FHI), fikk i oppdrag av [navn på oppdragsgiver] å utføre en kartleggingsoversikt om [problemstillingen]. Kartleggingsoversikten er relevant for [sett inn hvem].

Område for helsetjenester, FHI, følger en felles framgangsmåte i arbeidet med kunnskapsoppsummeringer, dokumentert i håndboka «Slik oppsummerer vi forskning». Det

innebærer blant annet at vi kan bruke standardformuleringer når vi beskriver metode,

resultater og i diskusjon av funnene.

Finansiering [gjelder eksternt finansierte oppdrg]

[Sett inn] finansierte oppsummeringen. [Sett inn] tydeliggjorde problemstillingen og inklusjonskriteriene, men hadde ingen rolle i utarbeidelsen av oppsummeringen.

Bidragsytere

Prosjektleder: xxx

Interne prosjektmedarbeidere ved FHI: xxx.

Takk til eksterne fagfeller [fornavn etternavn, institusjon] og intern fagfelle [fornavn etternavn] som har gjennomgått og gitt innspill til kartleggingsoversikten. En stor takk også til kollega [fornavn etternavn] for bistand med [sett inn hva bidraget var].

Oppgitte interessekonflikter

Alle forfattere og fagfeller har fylt ut et skjema som kartlegger mulige interessekonflikter. Ingen oppgir interessekonflikter.

Folkehelseinstituttet tar det fulle ansvaret for innholdet i rapporten.

Kåre Birger Hagen fagdirektør	[Navn] avdelingsdirektør	[Navn] prosjektleder

Innledning

[Sett inn tekst og ev. ytterligere overskrifter etter behov iht. problemstillingen.]

Beskrivelse av problemet/tematikken

[Tekst]

Hvorfor det er viktig å utføre denne kartleggingsoversikten

[Tekst]

Mål og problemstilling

[Tekst]

Metode

Vi utførte en systematisk kartleggingsoversikt over studier som har undersøkt [tekst]. Oppsummeringen er et uavhengig arbeid av forskergruppen ved FHI. Iht. internasjonale metodeanbefalinger (Ref1-2), og for å sikre at oppsummeringen tilfredsstilte oppdragsgivers kunnskapsbehov, hadde vi imidlertid konsultasjon med oppdragsgiver og fremtidig bruker av kartleggingsoversikten før arbeidet med oppsummeringen startet. Gjennom samtaler med [sett inn oppdragsgiver] avklarte vi og oppnådde god forståelse for oppdragsgivers kunnskapsbehov, ønsker om delleveranser, oppdateringer og lignende.

Beskrivelse av systematisk kartleggingsoversikt

En kartleggingsoversikt (engelsk: scoping review) er en type kunnskapsoppsummering som kartlegger og narrativt beskriver eksisterende litteratur- eller forskningsgrunnlag på et bestemt temaområde. En slik oversikt er utarbeidet på en vitenskapelig, systematisk og transparent måte, og det skal være mulig for andre å etterprøve og kritisere metoder, resultater og konklusjoner. Slik ligner en kartleggingsoversikt en systematisk oversikt, men en systematisk oversikt besvarer et smalt forskningsspørsmål, inkluderer kun bestemte studiedesign, syntetiserer resultatene fra studiene og vurderer tilliten til den samlede dokumentasjonen for hvert utfallsmål. Til forskjell har en kartleggingsoversikt som mål å besvare et bredere forskningsspørsmål og beskrive den foreliggende forskningen på et spesifikt felt (Ref1, 3). Kartleggingsoversikter kan også ha som mål å belyse komplekse konsepter, avgjøre om det er hensiktsmessig å utføre en systematisk oversikt om et avgrenset spørsmål (f.eks. effekt) og avdekke forskningshull (Ref3).

Kartleggingsoversikter har gjerne flere (under-)spørsmål fordi hensikten er å få oversikt over et forskningsfelt. Med en kartleggingsoversikt identifiserer, kartlegger og presenterer forskerne beskrivende informasjon om de inkluderte studiene/publikasjonene, som hvor de er utført, hvilke studiedesign de har, karakteristika ved studiedeltakerne, hva de har undersøkt og hvilke resultater de finner. En slik oversikt inkluderer ikke analyser eller synteser av studienes forskningsresultater, eller vurdering av tillit til den samlede dokumentasjonen, slik en systematisk oversikt gjør. På den måten er en kartleggingsoversikt ikke egnet til å gi klart svar på for eksempel spørsmål om effekt av et tiltak eller erfaringer med et tiltak, men gir i stedet et overblikk over forskningen som fins. Diskusjon av resultatene og implikasjoner for praksis er følgelig noe begrenset i en kartleggingsoversikt (Ref2).

Det fins flere internasjonale metodebeskrivelser (Ref1-3) samt en rapporteringsstandard (Ref4) for kartleggingsoversikter. Vi fulgte disse anbefalingene og utarbeidet kartleggingsoversikten i følgende trinn:

1. Definere og tilpasse målene og spørsmålene

2. Utvikle og tilpasse inklusjon- og eksklusjonskriteriene med målene og spørsmålene

3. Beskrive den planlagte tilnærmingen til litteratursøk og valg av litteratur

4. Søke etter litteratur

5. Velge ut litteratur i henhold til inklusjons- og eksklusjonskriteriene

6. Hente ut data fra inkluderte studier/publikasjoner

7. Kartlegge kunnskapsgrunnlaget

8. Oppsummere kunnskapsgrunnlaget med hensyn til målene og spørsmålene

Prosjektplan

Kartleggingsoversikten er gjennomført i tråd med prosjektplanen (tilgjengelig xxx). [Hvis aktuelt, beskriv avvik/endringer fra prosjektplanen.] Vi avklarte prosjektplanen med oppdragsgiver [sett inn] før vi utførte oppsummeringen.

Forskningsspørsmål

[Tekst]

Inklusjonskriterier

Inklusjonskriteriene våre var:

Studiedesign
Populasjon
Eksponering
Utfall
Publikasjonsår
Land/Kontekst
Språk
Annet

Eksklusjonskriterier

Vi ekskluderte følgende typer studier og publikasjoner:

Litteratursøk

Søk i databaser

Bibliotekar [Navn] utarbeidet en søkestrategi (Vedlegg x) i samarbeid med prosjektgruppen og utførte søkene. Bibliotekar [Navn] fagfellevurderte søkestrategien. Søket ble avsluttet i [måned 20xx] og inkluderte søk i følgende databaser:

[Database 1, (Plattform)]

[Database 2, (Plattform)]

[Database 3, (Plattform)]

…

…

[Beskriv kort søkets oppbygging, eksempler på søkeord, bruk av eventuelle filter for studiedesign, avgrensninger, eksport til EndNote og metode for dublettkontroll].

Søk i andre kilder

[Tekst]

[Beskriv ev. søk etter grå litteratur, pågående studier, kontakt med eksperter, gjennomgang av referanselister. Skriv ev. at dere ikke søkte i andre kilder, med begrunnelse. Beskriv hvem som utførte søkene, når de ble utført, hvilke kilder og søkemetoder som ble brukt]

Utvelging av litteratur

Prosjektmedarbeiderne ([Navn]) gjorde uavhengige vurderinger («screening») av titler og sammendrag fra litteratursøket opp mot inklusjonskriteriene. Studiene som vi ble enige om at var relevante innhentet vi i fulltekst og to prosjektmedarbeidere gjorde uavhengige vurderinger av disse. Vi piloterte inklusjonskriteriene på de 200 første studiene, for å sikre at prosjektmedarbeiderne hadde en felles forståelse for inklusjonskriteriene. Uenighet om vurderinger av titler/sammendrag og fulltekster løste vi ved diskusjon eller ved å konferere med en tredje prosjektmedarbeider ([Navn]).
Vi brukte maskinlæringsfunksjoner for å hjelpe oss med å vurdere titler og sammendrag mer effektivt. Enkelt sagt betyr maskinlæring at vi tar i bruk algoritmer som gjør at datamaskinen er i stand å lære fra og utvikle sin beslutningsstøtte basert på empiriske data.

[Fjern nedenfor tekst om maskinlæring som ikke passer. I beskrivelsene fins det flere alternative løsninger: fjern de som ikke passer. Beskriv ev. bistand eller veiledning i bruk av maskinlæring som bør nevnes.]

Vi benyttet «priority screening», som er en rangeringsalgoritme i programvaren EPPI-Reviewer (Ref5). Algoritmen læres opp av forskernes avgjørelser om inklusjon og eksklusjon av referanser på tittel- og sammendragsnivå. Referanser som algoritmen anså som mer relevante ble skjøvet frem i «køen». På denne måten fikk vi et raskere overblikk over hvor mange referanser som muligens traff inklusjonskriteriene enn om vi hadde lest referansene i tilfeldig rekkefølge. Ved en inklusjonsrate på ≤ x % av de siste x referanser lest / ved en tydelig utflating av inklusjonskurven i programvaren / etter x antall timer med screening uten å finne én relevant studie / etter å ha screenet x antall studier uten å finne en relevant studie, vurderte én prosjektmedarbeider de gjenstående referansene alene / stoppet vi å screene basert på antakelsen om at de resterende referansene høyst sannsynlig var irrelevante / beskriv ev. annen løsning som ble benyttet.
Vi fikk et stort antall referanser i litteratursøket og brukte derfor «automatic text clustering» i programvaren EPPI-Reviewer til å identifisere åpenbart relevante eller irrelevante temaområder (Ref6). Denne maskinlæringsfunksjonen analyserer fordelingen og konteksten av ord, deler av ord eller termer i titler og sammendrag, og genererer grupper automatisk basert på fellestrekk i referanseteksten. Hver referanse kan tilordnes én eller flere grupper. Grupper med referanser vi anså som åpenbart irrelevante, ble gjennomgått av kun én prosjektmedarbeider / ble automatisk ekskludert uten av vi leste dem manuelt. For parameterne benyttet for clustering, se vedlegg 2.

For raskt å kunne identifiserer referanser med rendomisert kontrollert studiedesign (RCT) brukte vi «Cochrane RCT classifier» (Ref7). Classifieren er bygget, trent opp og validert på 280 000 helsefaglige referanser, som gjør at den med høy grad av sikkerhet klarer å skille mellom ønsket og ikke ønsket studiedesign innenfor dette fagfeltet. Vi ekskluderte studier klassifisert med 0-9 % sannsynlighet til å være RCTer, uten å lese dem manuelt.

For raskt å kunne identifiserer referanser med systematiske oversikter som studiedesign, brukte vi eksisterende «systematic review» classifier i EPPI-Reviewer. Den er bygget, trent opp og validert med data fra Universitetet i Yorks «Database of Abstracts of Systematic Reviews of Effect» (Ref5), som gjør at den med høy grad av sikkerhet klarer å skille mellom ønsket og ikke ønsket studiedesign. Referanser som ble klassifisert som < [10] % sannsynlig å være systematiske oversikter ble gjennomgått av kun én prosjektmedarbeider / ble ekskludert uten å lese dem manuelt.

Uthenting av data

Én medarbeider ([Navn]) hentet ut data fra de inkluderte studiene og en annen ([Navn]) kontrollerte dataene opp mot publikasjonen. Vi hentet ut følgende data fra de inkluderte studiene: [datatype1], [datatype2], [datatype3], [datatype4], … og [datatype5]. Ved uenighet trakk vi inn en tredje prosjektmedarbeider ([Navn]) for å bidra til enighet.

Vi brukte et pilotert datauthentingsskjema i det digitale verktøyet [navn på verktøy (Ref)].

Kartlegging av kunnskapsgrunnlaget

Vi sorterte publikasjonene i logiske kategorier, overordnet iht. oversiktens problemstillinger, men også etter [beskriv]. Informasjonen vi hentet ut fra publikasjonene analyserte vi deskriptivt, med frekvenser og prosenter. Vi sammenfattet informasjon om studiene og deres resultater narrativt, vurderte resultatene fra de ulike studiene på tvers, samt beskrev fellestrekk, og i noen tilfeller kontraster, på tvers av studiene der det var mulig – for å se om det var noen mønstre i funn og konklusjoner. Vi presenterer resultatene i tekst og tabeller. Hovedfremstillingen er i form av prosa med narrative presentasjoner av resultater og konklusjoner.

Iht. standarden for kartleggingsoversikter har vi ikke utført noen datasynteser, dvs. vi har ikke utført en syntese av individuelle studieresultater (f.eks. ingen metaanalyse) fra studiene eller vurdert tilliten til dokumentasjonen for resultatene ved hjelp av verktøy som GRADE eller GRADE-CERQual (Ref1).

Vi brukte sjekklisten «The PRISMA extension for scoping reviews» (Ref4) for å sikre rapporteringskrav.

Resultater

Resultater av litteratursøket og utvelgelse av studier

Databasesøkene ga [xxx] treff før fjerning av dubletter (figur [x]). Etter fjerning av dubletter satt vi igjen med [xxx] referanser som vi vurderte. Av disse ekskluderte vi [xxx] referanser som åpenbart ikke oppfylte inklusjonskriteriene våre. Vi fikk tak i og vurderte [xxx] publikasjoner i fulltekst, hvorav vi ekskluderte [xxx] (vedlegg [x]). Vi inkluderte [xx] studier fordelt på [xx] publikasjoner [referanser].

Referanser vurdert (n = ) Referanser identifisert gjennom Databasesøk (n = ) Grålitteratursøk (n = ) Register (n = ) Referanser fjernet før screening: Duplikater (n = ) Markert som ekskluderbare av maskinlæringsfunksjon (n = ) Andre grunner (n = ) Referanser ekskludert
Av medarbeidere (n = ) Av maskinfunksjon (n = ) Fulltekster vurdert for inklusjon
(n = ) Fulltekster ekskludert Begrunnelse 1 (n = ) Begrunnelse 2 (n = ) Begrunnelse 3 (n = ) Inkluderte studier
(n = ) Inkludertg Fulltekster ikke funnet (n = ) Fulltekster forsøkt funnet (n = ) Utvelgelse Identifisering

Figur X: Flytdiagram over utvelgelse av studier

Beskrivelse av de inkluderte studiene

Vi inkluderte [xx] unike studier i denne oversikten, beskrevet i [xx] publikasjoner [(referanser til alle inkluderte publikasjoner)].

[Tekst]

Tabell 1: Beskrivelse av de inkluderte studiene (N=x)

Studie	[Tekst]	[Tekst]	[Tekst]	[Tekst]
Førsteforfatter år (referanse)	[Tekst]	[Tekst]	[Tekst]	[Tekst]

(Sett inn overskrift)

[Tekst]

Diskusjon

Hovedfunn

[Gi en kortfattet oppsummering av de viktigste resultatene i oversikten, det vil si de som omfattes av hovedmålet beskrevet i innledningen.]

Er kunnskapsgrunnlaget dekkende, pålitelig og anvendelig?

[Gi en vurdering av i hvilken grad kunnskapsgrunnlaget i denne oversikten svarer på problemstillingene. Er de inkluderte studiene tilstrekkelige og har gode metoder til å svare på alle problemstillingene]

Styrker og svakheter ved kartleggingsoversikten

[Oppgi noen av de største styrkene ved oversikten samt ev. beslutninger dere gjorde i prosessen som kan ha åpnet for skjevheter i kunnskapsgrunnlaget, og reflekter rundt disse.]

Overensstemmelse med andre litteraturoversikter

[Beskriv i hvilken grad resultatene i denne oppsummeringen stemmer overens med, eller avviker fra, resultatene i andre lignende litteraturoversikter ev. primærstudier, som er redegjort for i innledningen.]

Resultatenes betydning for praksis

Iht. standarden for kartleggingsoversikter har vi ikke vurdert studienes risiko for systematiske skjevheter, syntetisert resultatene fra de inkluderte studiene eller vurdert tilliten til dokumentasjonen av syntetiserte resultater. Følgelig er vi tilbakeholdne med å vurdere resultatenes betydning for praksis. Basert på uthentet data og hva de inkluderte studienes forfattere skriver, kan vi likevel løfte frem noen punkter vedrørende praksis:

Kunnskapshull

[Oppsummer hva denne kartleggingsoversikten hadde som hensikt å svare på, men ikke kunne gi sikre svar på, og gi anbefalinger om videre forskning.]

Konklusjon

[Sett inn tekst. Skal være maks. én side]

Referanser

Levac D, Colquhoun H, O’Brien KK. Scoping studies: Advancing the methodology. Implementation science. 2010;5:69.

Peters MDJ, Godfrey C, McInerney P, Munn Z, Tricco AC, Khalil, H. Chapter 11: Scoping Reviews (2020 version). In: Aromataris E, Munn Z (Editors). JBI Manual for Evidence Synthesis, JBI, 2020. Available from https://synthesismanual.jbi.global. https://doi.org/10.46658/JBIMES-20-12

Arksey H, O'Malley L. Scoping studies: towards a methodological framework. International journal of social research methodology. 2005;8(1):19-32.

Tricco AC, Lillie E, Zarin W, O'Brien KK, Colquhoun H, Levac D, et al. PRISMA extension for scoping reviews (PRISMA-ScR): checklist and explanation. Annals of internal medicine. 2018;169(7):467-73.

Thomas J GS, Brunton J, Ghouze Z, O'Driscoll P, Bond M EPPI-Reviewer: advanced soft-ware for systematic reviews, maps and evidence synthesis. EPPI-Centre, UCL Social Re-search Institute, University College London; 2020.https://eppi.ioe.ac.uk/cms/Default.aspx?tabid=2967

Muller, A.E., et al., Machine learning in systematic reviews: Comparing automated text clus-tering with Lingo3G and human researcher categorization in a rapid review. Res Synth Methods, 2021.

Thomas, J., et al., Machine learning reduced workload with minimal risk of missing studies: development and evaluation of a randomized controlled trial classifier for Cochrane Re-views. Journal of Clinical Epidemiology, 2021. 133: p. 140-151.

Vedlegg 1: Søkestrategi

[Tekst]

Vedlegg 2: Detaljer om avansert bruk av maskinlæring

Automatic text clustering

[Inkluder informasjon om parametere benyttet. Nedenfor er en oversikt over parame-terne som det skal rapporteres på]

Custom classifiers

[Inkluder detaljer om hvordan dere bygget, testet og implementerte egen classifier. Nedenfor er et eksempel over hvordan dette skal rapporteres ved bruk i screening. Malen for dette ligger i samme Sharepoint-mappe som rapportmalen]

Vedlegg 3: Relevante ekskluderte studier lest i fulltekst

[Tekst eller liste i tabell]

Studie	Eksklusjonsårsak
[Studie]	[Forklaring]